תפילה וברכות
לגבי ברכת הגומל על כמעט תאונה
- כ' סיון התשע"ח
שאלה
האם צריך לומר ברכת הגומל אם כמעט עשיתי תאונה? (רק כמעט). תודה רבה
תשובה
שלום רב,
לפי מנהג הספרדים אפילו על הצלה מתאונה שקרתה אין לברך הגומל, ולפי זה במקרה שלך בוודאי שאין לברך הגומל. וגם לפי מנהג האשכנזים שמברכים הגומל על הצלה מתאונה שקרתה - זהו דווקא אם כבר הייתה התנגשות וכיוצא בזה, ויצאת מזה בחיים, אולם לא מברכים הגומל על הצלה מכמעט תאונה.
כמובן שכל האמור הוא לעניין ברכה, אבל להודות לה' יתברך ודאי שראוי להודות, ונכון לומר שירה, כגון "מזמור לתודה" (תהלים פרק ק) ו/או "נשמת כל חי".
מקורות: מש"כ שמנהג הספרדים לא לברך הגומל גם על הצלה מתאונה שקרתה, כן מבואר בשלחן ערוך אורח חיים (סוף סימן ריט) שכתב, הני ארבעה לאו דווקא, דהוא הדין למי שנעשה לו נס, כגון שנפל עליו כותל, או נצול מדריסת שור ונגיחותיו, או שעמד עליו בעיר אריה לטרפו, או אם גנבים באו לו אם שודדי לילה ונצול מהם, וכל כיוצא בזה, כולם צריכים לברך הגומל. ויש אומרים שאין מברכין הגומל אלא הני ארבעה דווקא. וטוב לברך בלא הזכרת שם ומלכות. ע"כ. ולפי זה מי שהיה מעורב בתאונה ויצא ללא פגע אין לו לברך הגומל בשם ומלכות מכיוון שאין זה אחד מהארבעה שחייבים להודות. ואם כן בוודאי שאין לברך הגומל בשם ומלכות כשניצל מכמעט תאונה.
וגם לפי מנהג האשכנזים שמברכים הגומל אם היה מעורב בתאונה ויצא מזה בחיים, וכמבואר במשנה ברורה (שם ס"ק לב) בשם האחרונים שכתבו דהמנהג כסברא ראשונה (דהני ארבעה לאו דווקא), ושכן מסתבר. היינו דווקא כשניצל מתאונה שקרתה בפועל, וכגון שהייתה התנגשות ממש בין שתי מכוניות, אולם לא מברכים הגומל על הצלה מכמעט תאונה - ראה בשו"ת ציץ אליעזר חלק י"ח (סימן כב אות ג) ובשו"ת תשובות והנהגות חלק ב' (סימן קלו) ובספר הליכות שלמה חלק א' (עמוד ערה) ובספר אשרי האיש חלק אורח חיים חלק א' (פרק מ סעיף כ) ובספר חוט שני הלכות שבת חלק ב' (עמוד שב).
ומש"כ שכל האמור הוא לעניין ברכה, אבל להודות לה' יתברך ודאי שראוי להודות וכו', ראה בשו"ת תשובות והנהגות (שם) בשם הגר"י קניבסקי זצ"ל.
בברכה,
הלל מאירס
להרחבה ושאלות נוספות, ניתן לפנות אל רבני שו"ת הידברות במייל rav2@htv.co.il