סיון רהב מאיר: את מי הציל ולדימיר ריזקו?
"אני גרה בבית שמש, אימא לחמישה צברים. אני רוצה שוולדימיר יזכה להכרה רשמית מ'יד ושם', ושנזכה להיפגש עמו, כל צאצאי הניצולים, ביחד בירושלים"
"אני גרה בבית שמש, אימא לחמישה צברים. אני רוצה שוולדימיר יזכה להכרה רשמית מ'יד ושם', ושנזכה להיפגש עמו, כל צאצאי הניצולים, ביחד בירושלים"
אולי צריך לייסד פינה חדשה בשולי החדשות ולקרוא לה: "בזמן שדיברנו על החרדים". נסחפנו. הנה שתי סוגיות לא פחות שערורייתיות שלא טופלו מספיק השבוע
על תעודות בימי קורונה, הדברים שלמדתי ממשה מושקוביץ ז"ל, עצות יעילות מיעל שבח, וגם – איך אפשר להתלונן אחרי נס כזה גדול?
זאב פרוינד, אחראי מחלקת התנדבות במחלקות הקורונה מטעם "עזר מציון", משתף בהתמודדויות המורכבות ביותר של המתנדבים ושל החולים ומשפחותיהם. איך נפרדים מהיקרים מכל, במצב שלא מאפשר כניסה למחלקה? מי הם החולים שמגיעים למחלקה? ולמה זאב, שהחלים מקורונה בעצמו, ממשיך להתנדב במחלקה?
"מאז תחילת הקורונה, לכולנו בוטלו חגיגות וחלומות", אומרת רהב מאיר, "אבל כשאצלינו חשוך צריך לנסות ולדאוג שלא יחשיך גם לאחרים". צפו
"כשעושים חסד לא צריך להיות מצומצמים", אומרת רהב מאיר, "צריך לבדוק מה מסתתר מאחורי כל בקשה פשוטה". צפו
על חמץ בפסח בבתי החולים, סוגיית מנייני החצרות ו"תופעה" של רצון טוב, של קרבת ה' ושל אהבת ישראל. וגם: למה אנחנו נשארים עם ציפיות נמוכות?
על מספר ההרוגים המעודד השנה, על ערך קדושת החיים, על מילת השנה ועל מה שמספרים השירים
אפשר לבקר, בצדק, את העובדה שהגענו לסגר נוסף, ואפשר גם לחשוב ולתכנן – מה העילמית שלנו? מה החלום שלנו?
סיון רהב מאיר קיבלה שלוש תגובות של יהודים אמריקאים לסערה בוושינגטון. שלושתן חשובות ושוות קריאה
*לחיפוש ביטוי מדויק יש להשתמש במירכאות. לדוגמא: "טהרת המשפחה", "הרב זמיר כהן" וכן הלאה