ימי בין המצרים
בימים אלו של שלושת השבועות – מתוחה מידת הדין, ולכן יש להיזהר מלהיכנס למקומות בהם יש חשש לסכנה. כך למשל, מנהג מקובל בקרב ימאים בישראל שבין א' באב לבין ט' באב לא נכנסים לים מפני שהוא סוער ומסוכן
בימים אלו של שלושת השבועות – מתוחה מידת הדין, ולכן יש להיזהר מלהיכנס למקומות בהם יש חשש לסכנה. כך למשל, מנהג מקובל בקרב ימאים בישראל שבין א' באב לבין ט' באב לא נכנסים לים מפני שהוא סוער ומסוכן
שמוליק ישורון ולהקת אורות אחראים לאחד השירים הווקאליים היפים והמורכבים ביותר של ימי בין המצרים - "במרום". אתם מוזמנים להוריד אותו באופן חוקי ובחינם, ולהכיר את הצעיר המוכשר שעומד מאחוריו
אומרים שאלו ימים קשים לעם ישראל: ללכת לים לא כדאי, להינשא לא רצוי, ולשמוע מוזיקה לא נהוג. מה הרעש הגדול סביב ימי בין המצרים, ומה כבר קרה שם שמאלץ עם שלם לנהוג מנהגי אבלות?
בעיצומו של ט´ באב אנו קמים מן הארץ ומתחילים לומר פרקי נחמה. הסיבה לכך מעוררת תקווה: המכות הן לטובתנו, ומוכיחות שיש עוד תקווה לחדש ימינו כקדם. רק אב שאוהב את בנו מוכיח אותו
בימים אלו נוהגים כמה מנהגי אבל. חסידים ואנשי מעשה נוהגים לומר "תיקון חצות" אחר חצות היום בימי בין המצרים
21 הימים שבין י"ז בתמוז לט' באב נקראים "ימי בין המצרים". מה היה בבית המקדש שאובדנו כה חסר לנו עד היום? מה באים ימים אלו ללמדנו? הרב ארז משה דורון על התקווה הטמונה בבכי של ימי בין המצרים
שמיעת מוזיקה ונגינה, נישואין, ברכת שהחיינו, תספורת, תפירה, לבישת בגדים מכובסים, קניות, אכילת בשר ושתיית יין, לימוד תורה ועוד - כל מה שצריך לדעת על הלכות ימי בין המצרים, ע"פ ילקוט יוסף
כשבאים לדבר על חגי ישראל, יש נקודת מוצא מהותית ביותר, אשר בהביננו אותה לאשורה ישתנה עד מאוד היחס שלנו אליהם. התפיסה הרווחת לגבי מושג החגים וימי הזיכרון השונים בכל הדתות והלאומים היא שהם כשמם ימי זיכרון. מהותם ומטרתם היא לזכור את אותם מאורעות היסטוריים שהיו נחלת האומה, ולשמר את ההיסטוריה הלאומית-דתית כגורם מלכד ומאחד
*לחיפוש ביטוי מדויק יש להשתמש במירכאות. לדוגמא: "טהרת המשפחה", "הרב זמיר כהן" וכן הלאה